Scinergy
Brutalan pozitivan impuls hrvatskim hi-tech poduzetnicima
Odabrano je stotinu domaćih tvrtki koji će sa stotinu znanstvenika stvarati inovativne projekte.
![Brutalan pozitivan impuls hrvatskim hi-tech poduzetnicima Brutalan pozitivan impuls hrvatskim hi-tech poduzetnicima](/var/ezflow_site/storage/images/non-tech/hrvatska/brutalan-pozitivan-impuls-hrvatskim-hi-tech-poduzetnicima/703392-1-cro-HR/Brutalan-pozitivan-impuls-hrvatskim-hi-tech-poduzetnicima_VIDIClanakNaslovna.jpg)
Dvodnevnom konferencijom, koja se 14. i 15. veljače održava u Zagrebu, započeo je projekt Scinergy, koji Inovacijski centar Nikola Tesla (ICENT) provodi u suradnji s Ministarstvom znanosti i obrazovanja (MZO) i Svjetskom bankom kako bi potaknuo jaču suradnju industrije i znanosti s ciljem podizanja inovativnosti i konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Najveća konferencija za povezivanje industrije i znanosti u Hrvatskoj okupila je brojne predstavnike poslovne i znanstvene zajednice, investitore i donositelje odluka.
Na konferenciji su se prvi puta u formatu speed datinga susreli predstavnici više od 100 tvrtki i više od 100 vrhunskih znanstvenika, koji su između čak 250 prijavljenih tvrtki i 140 znanstvenika u Hrvatskoj odabrani za sudjelovanje u projektu Scinergy. U kratkom 15-minutnom formatu svaki je predstavnik tvrtke razgovarao s do tri znanstvenika, a sto parova s najvećom podudarnošću potreba i interesa nastavlja istraživati i definirati suradnju na grupnim radionicama koje će se održati sutra.
Među odabranim kompanijama su poznati mali i srednji poduzetnici, ali i lideri hrvatskog gospodarstva, dok odabrani znanstvenici dolaze s 15-ak znanstveno-istraživačkih institucija, uključujući FER, PMF, Institut Ruđer Bošković, Institut za fiziku, PBF, RGN, FKIT, FOI, FESB i druge. Uparene tvrtke i znanstvenici pod stručnim će vodstvom ICENT-ovih stručnjaka raditi, primjerice, na primjeni umjetne inteligencije za optimizaciju lanca nabave i predikciju potražnje za pojedinim artiklima, automatizaciji proizvodnih procesa upotrebom robota i senzora, razvoju novih materijala s poboljšanim fizikalnim i kemijskim svojstvima i drugim inovativnim idejama.
„Da bi se povećao rast produktivnosti hrvatskog gospodarstva važno je umanjiti rascjepkanost znanstvenih institucija i slabu učinkovitost politika u području istraživanja i inovacija te nedostatak značajnih rezultata dosadašnjih investicija u IRI sektor. Glavni način kako ojačati produktivnost jest kroz ulaganja u inovativna rješenja.
Ministarstvo znanosti i obrazovanja osiguralo je značajna dodatna sredstva - 318 milijuna eura iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, oko 342 milijuna eura iz Programa konkurentnost i kohezija te 106 milijuna eura iz projekta Svjetske banke za provedbu programa jačanja suradnje akademskog sektora i industrije te provedbu aktivnosti transfera tehnologije i znanja.
Navedena ulaganja će pridonijeti daljnjem razvoju praksi prijenosa tehnologije kao i razvoju novih tehnologija, inovacija u poslovanju i rješenja koja će imati pozitivan utjecaj na hrvatsko gospodarstvo i društvo“, izjavio je na konferenciji Hrvoje Meštrić, ravnatelj Uprave za znanost i tehnologiju u Ministarstvu znanosti i obrazovanja.
„Područje istraživanja i razvoja neprestano evoluira i za Hrvatsku je ključno da prati taj napredak, osobito u područjima vezanima uz umjetnu inteligenciju, digitalnu i zelenu transformaciju. Stoga znanstveni i poslovni sektor trebaju surađivati na stvaranju inovacija, koje će dovesti do povećanja produktivnosti i konkurentnosti. Svjetska banka s ponosom podupire suradnju između znanstvene i poslovne zajednice kroz inovativnu inicijativu Scinergy, kako bi se premostio jaz između tvrtki i znanstvenika”, istaknuo je Jehan Arulpragasam, direktor Svjetske banke za Hrvatsku.
Kako bi tvrtke mogle odgovoriti na izazove gospodarstva, važno je graditi i kulturu inovacija, o čemu je na konferenciji govorio Rajesh Chandy, nositelj katedre za poduzetništvo na London Business School i akademski direktor Wheeler Instituta za poslovanje i razvoj. „Veze koje nastaju ovim programom između hrvatskih kompanija, fakulteta i znanstvenika otvaraju jedinstvene prilike za stvaranje inovacija, koje mogu pomoći ne samo njima već i široj zajednici. Kako bi se one iskoristile potrebno je usredotočiti se na budućnost, a ne samo na prošlost i sadašnjost. Za to je potrebna upornost, vodstvo i kultura koja podržava suradnju, eksperimentiranje i spremnost na rizik.“, istaknuo je Chandy.
U Hrvatskoj se kultura inovacija još uvijek razvija
„Veliki odaziv i inovativne ideje prijavljenih tvrtki pokazuju da je projekt Scinergy potreban te da je otvorenost prema inovacijama visoka. Odabrane tvrtke imaju velik potencijal za realizaciju svojih inovativnih ideja s izabranim znanstvenicima i veselimo se intenzivnoj dvomjesečnoj suradnji koja slijedi.
Svaki par očekuje personalizirani pristup, a kroz cjelokupan proces, od validacije i razrade poslovne ideje, preko pravne podrške do usmjeravanja na izvore financiranja, besplatno će ih voditi ICENT-ovi stručnjaci“, rekao je Darko Huljenić, ravnatelj FER-ovog Inovacijskog centra Nikola Tesla, koji projekt Scinergy provodi u okviru svojeg programa Nuqleus.
Darko Huljenić je inače bio dugogodišnji član proslavljenog žirija za hi-tech inovacije VIDI E-novation Award na kojemu su tada malo poznati start-up poduzetnici poput Damira Sabola, Mate Rimca, Alena Sumine, Zorana Vučinića i drugih bili prepoznati i dobili svoja prva priznanja za tehnološke inovacije.
Kako među tvrtkama i znanstvenicima uspostaviti suradnju, svoja iskustva i niz uspješnih primjera podijelio je Hrvoje Pandžić, predstojnik Zavoda za visoki napon i energetiku na Fakultetu elektrotehnike i računarstva, dok su o mogućnostima za financiranje suradnji tvrtki i znanstvenika sudionike informirali stručnjaci iz MZO-a, HBOR-a, HAMAG-BICRO-a, EDIH-ova CROBOHUB++ i AI4Health.Cro. Tako će, primjerice, neke od tvrtki u projektu Scinergy moći besplatno koristiti znanstvenu opremu i laboratorije kako bi testirali neku tehnologiju prije ulaganja i plasmana na tržište.
Riječ je o globalnom pilot projektu Svjetske banke i partnera London Business School (LBS) i Massachusetts Institute of Technology (MIT), a sredstva osigurava Europska unija. Hrvatska će tako biti primjer po kojem će projekt biti prilagođen za što uspješniju globalnu primjenu.
Učitavam komentare ...